- Česky (cs)
- English (en)
Toto je starší verze dokumentu!
PlayGround
Veřejný datový fond (VDF) je definován v Informační koncepci ČR (IKČR) jako dílčí cíl 5.10 a je součástí budovaného eGovernmentu VS ČR.
“Veřejný datový fond tvořený publikovanými veřejnými údaji veřejné správy je základní metodou pro sdílení veřejných informací mezi veřejnoprávními subjekty navzájem i pro sdílení veřejných údajů mezi veřejnoprávní a soukromoprávní sférou v ČR. Veřejný datový fond se od pouhé publikace automatizovaně čitelných otevřených dat posune též k publikaci právně závazných, platných a pravidelně aktualizovaných datových sad s jasně definovanou zodpovědností OVS za takové sady.”
Legislativní ukotvení veřejného datového fondu
VDF není v legislativě jako pojem explicitně zmíněn. Legislativa pouze zavádí pojmy důležité v rámci VDF a pravidla evidence a sdílení údajů ve VDF. VDF je ukotven v zákoně č. 111/2009 Sb., o základních registrech (ZoZR), zákoně č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím (InfoZ) a zákoně č. 365/2000 Sb. o informačních systémech veřejné správy (ZoISVS).
Základním pojmem je údaj vedený nebo vytvářený v rámci agendy. Podle § 51 odst. 6, písm. k) ZoZR je pro každý údaj vedený nebo vytvářený v rámci agendy v RPP vedena jeho přístupnost veřejnosti a v případě, že údaj není přístupný veřejnosti, číslo a název právního předpisu a označení jeho ustanovení (v budoucnu jako odkaz do eSeL), na jehož základě není údaj přístupný veřejnosti (resp. seznam takových referencí na ustanovení právních předpisů). Pokud tedy neexistují legislativní překážky ke zveřejnění údaje, jedná se o údaj přístupný veřejnosti (dále jen veřejný údaj). Veřejný údaj je speciálním případem údaje.
Způsob poskytnutí údaje zveřejněním upravuje § 4b InfoZ, dle kterého se veřejný údaj poskytuje jako informace ve všech formátech a jazycích, ve kterých byla informace vytvořena; při zveřejnění takové informace v elektronické podobě musí být jeden z těchto formátů otevřený a, je-li to možné, též strojově čitelný. Je-li to možné a vhodné, zveřejní povinný subjekt spolu s informací též metadata, která se k ní vztahují. Formát i metadata by měly co nejvíce splňovat otevřené formální normy.
V případě údajů spravovaných v AIS se z principu jedná o informace vedené ve strukturované podobě ve vnitřních databázích informačních systémů, které jsou spravovány databázovými systémy. Databázový systém má rozhraní pro získání obsahu údajů, prostřednictvím kterého lze obsah údajů ve strukturované podobě získat. Jejich zveřejnění v otevřeném a strojově čitelném formátu je tedy technicky možné vždy. Zároveň je možné zveřejnit spolu s informací i metadata a při volbě formátu zveřejněné informace a reprezentaci metadat plně postupovat podle otevřených formálních norem. Z důvodu dosažení interoperability mezi informačními systémy veřejné správy a také z důvodu dosažení přeshraniční interoperability je nutné při zveřejňování údajů postupovat podle otevřených formálních norem vydávaných MV ČR a při zveřejňování metadat je nutné postupovat dle otevřené formální normy rozhraní katalogů otevřených dat. Jinými slovy, veřejné údaje jsou zveřejňovány v otevřeném a strojově čitelném formátu dle otevřených formálních norem vydávaných MV ČR a jsou katalogizovány v Národním katalogu otevřených dat (NKOD).
Dále je dle § 51 odst. 6, písm. k) ZoZR pro údaj vedený nebo vytvářený v rámci agendy, jehož možné hodnoty jsou vymezeny číselníkem, tento číselník veden v RPP. Podle § 69 odst. 4 ZoZR MV ČR zveřejní otevřenou formální normu pro vytvoření číselníku a podle § 51 odst. 11 ZoZR jsou tyto číselníky veřejně přístupné způsobem umožňujícím dálkový přístup. Číselník pro vymezení možných hodnot údajů pro účely tohoto dokumentu nazýváme veřejný číselník. Ze spojení s § 5a odst. 2 InfoZ pak vyplývá, že veřejný číselník musí být zveřejněn jako otevřená data podle otevřené formální normy vyplývající z § 69 odst. 4 ZoZR.
Z pohledu ZoZR odlišujeme dva možné typy veřejných číselníků. Dle § 50 odst. 2 ZoZR to jsou číselníky ČSÚ. Dle § 54 odst. 1, písm. a) ZoZR to jsou číselníky ohlašovatelů agend. Jinými slovy, možné hodnoty údaje lze vymezit buď číselníkem ČSÚ nebo číselníkem ohlašovatele agendy. Z § 54 odst. 1, písm. a) ZoZR vyplývá, že primárně musí být volen číselník, který již je v RPP veden. Pouze pokud žádný vhodný číselník v RPP veden není, uvádí ohlašovatel agendy svůj vlastní číselník, tj. nový číselník ohlašovatele agendy.
Jak bylo zmíněno na začátku dokumentu, rozlišení údajů na veřejné a neveřejné provádíme z pohledu sdílení údajů. Ať už se jedná o údaje veřejné nebo neveřejné, sdílením se podle § 2 písm. o) ZoISVS rozumí umožnění přístupu k daným datům prostřednictvím referenčního rozhraní.
Podle § 51 odst. 6, písm. k) ZoZR musí ohlašovatel agendy zdůvodnit neveřejnost každého jednotlivého údaje, který není přístupný veřejnosti.
Pro zajištění přístupu k neveřejnému údaji je dle § 54 odst. 1, písm. d) ZoZR nutno projít administrativní procedurou vedoucí k získání kladného stanoviska k využití neveřejného údaje. Je také nutno dle § 51 odst. 6, písm. l,m) ZoZR evidovat údaje zpřístupněné pro výkon agendy a dle § 57 odst. 1 a 2 ZoZR je nutno vést záznamy o využívání neveřejných údajů.
Naproti tomu využívání veřejných údajů je spojeno s nižší administrativní zátěží. Je pouze nutné podle § 54 odst. 1, písm. c) ZoZR při ohlášení agendy uvést, jaké veřejné údaje budou využívány pro výkon agendy.
Principy veřejného datového fondu
Obecným výchozím principem VDF je princip P13 eGovernmentu “Otevřená data jako standard” (Open Data by Default):
“Veřejné údaje evidované orgány veřejné správy ve spravovaných ISVS musí být zveřejňovány jako otevřená data. Pro neveřejné údaje musí být jako otevřená data zveřejňována jejich anonymizovaná podoba, souhrn nebo statistika. V případě, že orgány veřejné správy sdílejí veřejné údaje (včetně anonymizované podoby neveřejných údajů, souhrnů nebo statistik) musí je sdílet jako otevřená data.“
VDF zpřístupňuje veřejné registrované údaje jednotlivým OVM a SPUÚ pro čtení bez omezení přístupu. Navíc jsou všechny údaje přístupné z VDF dostupné ve stejné podobě také prostřednictvím otevřeného přístupu, a to bez výjimky. V obou případech zpřístupnění, tj. prostřednictvím VDF a prostřednictvím otevřeného přístupu, jsou údaje přístupné jako otevřená data dle § 3 odst. 11 InfoZ.
Pro vymezení navazujících pravidel VDF a navržení jeho celkové architektury slouží čtyři základní principy.
- P1 (distribuovanost) - VDF zastřešuje a popisuje skutečné datové zdroje poskytující údaje prostřednictvím referenčního rozhraní a stanovuje pravidla poskytování a čerpání údajů, ale nevynucuje jejich centralizaci na jedno místo.
- P2 (garance) - pro OVM a SPUÚ čerpající údaje z VDF je garantována technická dostupnost a formální správnost (věcná správnost, úplnost, platnost a pravidelná aktualizace) těchto údajů.
- P3 (otevřená data) - údaje přístupné z VDF jsou zpřístupněny jako otevřená data dle § 3 odst. 11 InfoZ bez výjimky.
- P4 (interoperabilita) - údaje jsou z VDF zpřístupněny v podobě, která zajišťuje schopnost různých programových vybavení vzájemně si poskytovat služby a efektivně spolupracovat.
Princip P1 – distribuovanost
VDF zastřešuje skutečné datové zdroje, které nemusí být centralizovány v jednom jediném úložišti. VDF spravuje a organizuje metadata o datových sadách, ve kterých jsou údaje z datových zdrojů zpřístupněny. Mezi tato metadata zejména patří:
- základní charakteristika datové sady (název, popis apod.),
- dokumentace datové sady,
- popis technického zpřístupnění datové sady.
Metadata o datových sadách jsou evidovány v podobě katalogizačních záznamů v NKOD.
Princip P2 – garance
OVM garantuje zpřístupnění veškerých veřejných registrovaných údajů, jejichž je autoritativním zdrojem, prostřednictvím referenčního rozhraní do VDF a na svůj náklad. Údaje dostupné z VDF musí být navíc pro účely čerpání OVM a SPUÚ dostupné, správné, úplné, platné a pravidelně aktualizované s jasně definovanou odpovědností poskytujícího OVM za poskytnutý obsah.
Pro údaje ve VDF platí:
- OVM může do VDF poskytovat pouze údaje, u kterých je autoritativním zdrojem.
- OVM poskytující údaje do VDF garantuje správnost, úplnost, platnost a aktuálnost pro čerpající OVM a SPUÚ.
- Infrastruktura VDF zajišťuje jejich dostupnost.
- Pokud OVM či SPUÚ čerpá údaje z VDF, považuje je za správné, úplné, platné a aktuální a nemusí tyto jejich vlastnosti ověřovat.
- Pokud OVM či SPUÚ využívá údaje dostupné ve VDF, přičemž je nezískal přímo z VDF, ale nějakým jiným způsobem, nemůže tyto údaje považovat za správné, úplné, platné ani aktuální.
- Při změně údajů dostupných ve VDF jsou notifikovány všechny OVM a SPUÚ, které údaje využívají.
Princip P3 – otevřená data
Údaje dostupné ve VDF jsou v totožné podobě také povinně publikovány jako otevřená data dle § 3 odst. 11 InfoZ. VDF tedy chápeme jako prostředek pro přístup jednotlivých OVM a SPUÚ ke garantovaným otevřeným datům.
Princip P4 – interoperabilita
Dva softwarové systémy jsou interoperabilní, pokud jsou schopné si vyměňovat informace a vzájemně si rozumět. V kontextu VDF, jeho širokého využití a velkého počtu informačních systémů je proto nutné zajistit interoperabilitu na úrovni dat reprezentujících vyměňované údaje. Datovou interoperabilitu lze charakterizovat jako:
- technickou – použití standardních webových technologií pro perzistentní (tj. trvalou) identifikaci údajů a jejich výměnu,
- syntaktickou – specifikace a dodržování konkrétních formátů dat, komunikačních protokolů a dalších vlastností systémů, které umožňují přistupovat k datům z různých zdrojů standardním způsobem,
- sémantickou – způsob popisu a mapování datových položek, společné slovníky a jednotná klasifikace pojmů.
Ve VDF je technická, syntaktická a sémantická interoperabilita zajištěna prostřednictvím otevřených formálních norem vydávaných MV ČR pro různé typy dat poskytovaných do VDF.
Začlenění veřejného datového fondu do výkonu veřejné správy
Využití veřejného datového fondu pro doplnění datového kmene agendy
Základem pro výkon agendy je její datový kmen. Kompletace datového kmene agendy pro konkrétní výkon je zajišťována prostřednictvím PPDF a VDF. Výměna neveřejných registrovaných údajů je prováděna prostřednictvím PPDF ve vazbě na konkrétní subjekt práva evidovaný v základních registrech na základě oprávnění evidovaných v RPP. Veřejné registrované údaje jsou vyměňovány prostřednictvím VDF. Výměna prostřednictvím VDF je spojena s jednodušším administrativním procesem a oproti výměně prostřednictvím PPDF umožňuje dávkovou výměnu údajů v podobě celého obsahu datových sad s údaji bez vazby na konkrétní subjekt práva. Je-li to nezbytně nutné, lze veřejné registrované údaje sdílet i prostřednictvím PPDF, ale vždy jen na základě oprávnění a ve vazbě na konkrétní subjekt práva.
Přístup veřejnosti k údajům
K údajům veřejné správy má možnost přístupu ke čtení i veřejnost.
Přístup veřejnosti k veřejným údajům je zajišťován prostřednictvím otevřeného přístupu. Ten je charakteristický tím, že veřejné údaje jsou pro čtení zpřístupněny anonymním uživatelům z veřejného internetu bez jakéhokoliv omezení.
Přístup veřejnosti k neveřejným údajům je realizován prostřednictvím řízeného přístupu. Pro tento přístup ale platí, že je možný pouze na základě definovaných oprávnění konkrétním subjektům práva. Pravidla řízeného přístupu však budou teprve popsána a zde se jim dále nevěnujeme.
Základní struktura veřejného datového fondu
Vnitřní architektura VDF je kromě samotných veřejných registrovaných údajů datového fondu VS ČR tvořena také dílčími nástroji. Dílčí nástroje jsou primárně určeny pro ukládání obsahu datových sad a práci s metadaty datových sad. Dále je tvořen souborem pravidel, postupů a doporučení, které slouží k zabezpečení vyžadovaných vlastností zpřístupněných údajů, k zajištění jejich správné publikace a vytvoření podmínek pro využití publikovaných údajů při výkonu veřejné správy. Architektura VDF je zcela otevřená a připravená pro její další rozšiřování v závislosti na požadavcích na další funkcionality, a také pro podporu sémantické interoperability.
Přístup k údajům prostřednictvím VDF je technicky zajišťován jako
- přístup k datovým souborům s obsahem datových sad ke stažení (povinně)
- přístup ke konkrétní položce datové sady prostřednictvím REST API (volitelně)
- dotazování nad obsahem datové sady prostřednictvím SPARQL API (volitelně)
Přístup je zajištěn pomocí služeb referenčního rozhraní. Pro účely PPDF jsou služby referenčního rozhraní poskytovány prostřednictvím ISZR a ISSS. Oba ale předpokládají přístup k údajům o konkrétním subjektu práva vedeném v ZR a s potřebnými oprávněními. VDF však zavádí dávkový přístup k obsahu jednoho nebo více údajů bez vazby na konkrétní subjekt práva a to ke kompletnímu obsahu nebo k obsahu vázanému na jednu datovou položku. Za tímto účelem musí být referenční rozhraní rozšířeno o nové služby pro:
- čtení publikovaného datového souboru s obsahem datové sady
- čtení publikované položky datové sady
- dotazování nad obsahem datové sady
Tyto nové služby nemohou být z výše uvedených důvodů poskytovány prostřednictvím ISZR ani ISSS a proto je zavedena nová třetí komponenta referenčního rozhraní Informační systém garantovaných otevřených dat (ISGOD). ISGOD zajišťuje jednotlivým OVM a SPUÚ přístup ke garantovaným otevřeným datům ve VDF prostřednictvím referenčního rozhraní.
Do VDF publikují jednotlivé AIS i ZR. Dále tedy v textu hovoříme o publikujícím ISVS, ale vždy je tím myšleno publikující AIS či ZR.
ISGOD je logickým zastřešením několika aplikačních komponent tvořících prostředí VDF. Komponenty jsou popsány v následujících podkapitolách.
Úložiště datových sad
Úložiště datových sad slouží k ukládání obsahu registrovaných veřejných údajů vedených v daném publikujícím ISVS v podobě distribucí datových sad. Pro každý publikující ISVS je vytvořeno úložiště, jehož správcem je správce ISVS. Úložiště datových sad zajišťuje:
- kontrolu souladu nahrávaného obsahu s otevřenými formálními normami
- transformaci obsahu do všech podob daných otevřenými formálními normami s pomocí transformačních skriptů definovaných otevřenými formálními normami
- zpřístupnění těchto podob jako distribuce datových sad, a to jako
- datové soubory ke stažení (povinně)
- API umožňující přistoupit ke každé jednotlivé položce datové sady (nepovinně)
- API umožňující dotazování nad obsahem uložených datových sad pomocí dotazovacího jazyka SPARQL (nepovinně)
- garantovanou dostupnost distribucí datových sad při přístupu prostřednictvím ISGOD
- negarantovanou dostupnost distribucí datových sad při přístupu prostřednictvím veřejného internetu
Úložiště datových sad daného publikujícího ISVS není novým ISVS, ale je součástí publikujícího ISVS.
Softwarový nástroj úložiště datových sad může správce ISVS vyvinout vlastní nebo může využít volně dostupný open-source nástroj nabízený a udržovaný MV ČR.
Národní katalog otevřených dat
V NKOD jsou evidovány katalogizační záznamy o všech datových sadách dostupných ve VDF. Za katalogizaci datových sad je zodpovědný publikující ISVS, který nahrává obsah do svého úložiště datových sad jako distribuce obsahu datové sady. Publikující ISVS poskytuje API dle otevřené formální normy rozhraní katalogů otevřených dat, prostřednictvím kterého poskytuje katalogizační záznamy o svých publikovaných datových sadách. API zaregistruje správce ISVS v NKOD. NKOD si poté pravidelně katalogizační záznamy načítá.
Čtenáři údajů z VDF mohou v NKOD vyhledávat datové sady a získávat tak metadata popisující přístup k jejich distribucím prostřednictvím VDF. Metadata také popisují přístup k distribucím prostřednictvím otevřeného přístupu.
Správcem NKOD je MV ČR.
Registr práv a povinností
V RPP je evidována přístupnost registrovaných údajů veřejnosti (tj. veřejnost údajů) a veřejné číselníky, které kódují jejich možné hodnoty. Ohlašovatel agendy je povinen označit přístupnost údaje veřejnosti. Také je povinen uvést, zda je údaj kódován veřejným číselníkem. Obsah veřejných údajů a veřejných číselníků je pak sdílený v podobě distribucí datových sad dostupných jako otevřená data prostřednictvím otevřeného přístupu a prostřednictvím VDF.
Pro potřeby otevřeného přístupu i VDF je pro každý veřejných číselník evidováno IRI datové sady v NKOD, ve které je obsah číselníku přístupný. To samé platí pro veřejný údaj, pouze může být datových sad více.
Čtenáři údajů z VDF vyhledávají v RPP evidenci údajů potřebné údaje. V případě veřejných údajů získávají IRI datových sad v NKOD, s pomocí kterých mohou z NKOD získat metadata popisující přístup k obsahu veřejných údajů. Podobně v případě údajů, jejichž hodnoty jsou kódovány veřejnými číselníky, získávají IRI datových sad v NKOD, s pomocí kterých mohou z NKOD získat metadata popisující přístup k obsahu veřejných číselníků.
V RPP je také pro každou agendu evidován výčet veřejných registrovaných údajů, které jsou využívány pro výkon agendy.
Správcem RPP je MV ČR.
Katalog uživatelů dat
Katalog uživatelů dat eviduje, jaké datové sady z VDF čerpají konkrétní OVM a SPUÚ. Registraci čerpání datové sady provádí OVM či SPUÚ za účelem získávání notifikací o změnách v datové sadě. Registrace je předvyplněna z evidence čtení registrovaných veřejných údajů v RPP.
Registrace mj. obsahuje:
- IRI OVM či SPUÚ
- IRI datové sady
- požadovanou maximální frekvenci notifikací (ihned, hodinová, denní, týdenní, …)
- požadovaný způsob a technická specifikace notifikace (datová schránka, WebSub protokol)
Správcem katalogu uživatelů dat je MV ČR.
Notifikační hub
Notifikační hub je nástroj zajišťující s pomocí katalogu uživatelů dat notifikační službu, která informuje subjekty registrované v katalogu uživatelů dat ke čtení datových sad z VDF o změnách v datových sadách. Jedná se o automatickou notifikaci o změnách zjištěných při ohlášení změny ze strany poskytujícího ISVS.
Notifikační hub je implementován na bázi mezinárodního standardu W3C Recommendation WebSub.
Správcem Notifikačního hubu je MV ČR.
Směrovací služba
Distribuce datové sady je v otevřených datech zpřístupněna jako datový soubor ke stažení nebo jako API, které umožňuje získat data každé jednotlivé položky datové sady (entity), o níž jsou v datové sadě reprezentovány údaje. Přístup k údajům je realizován s pomocí tzv. dereference identifikátoru položky. V otevřených datech jsou jako identifikátory použity tzv. IRI (Internationalized resource identifier, více viz Otevřená formální norma pro propojená data). Dereference identifikátoru v podobě IRI znamená přistoupení k IRI prostřednictvím HTTP protokolu podobně jako přistupujeme k webovým stránkám. Výsledkem dereference je strojově nebo lidsky čitelná reprezentace údajů o identifikované položce (v závislosti na HTTP content negotiation).
IRI položky vyplývá z úložiště datových sad, na kterém je datová sada s položkou fyzicky uložena a z pravidel pro tvorbu IRI. To ale činí IRI závislé na konkrétním fyzickém umístění, které se může měnit. Např. může změnit své fyzické umístění celé úložiště tím, že se změní jeho provozovatel nebo je přesunuto do jiného prostředí. Nebo může dojít k rozhodnutí přesunout obsah datové sady do jiného úložiště. Pokud k takové změně dojde, může dojít i ke změně IRI položek. Přes tato IRI ale již mohou být propojeny údaje o prvku či souvisejících prvcích z jiných datových sad ve VDF i v otevřených datech či údajích dostupných přes řízený přístup. Pokud se IRI takto mění, znamená to, že nejsou tzv. perzistentní, tj. trvalé. Pro zajištění perzistentních, tj. trvalých, identifikátorů slouží směrovací a indexační služba.
Pro veřejný údaj je nutné, aby správce ISVS, ze kterého se obsah údaje publikuje, zavedl identifikátory položek datové sady do směrovací služby a určil k nim tzv. referenční identifikátory na doméně gov.cz. Pro položku tak existují dva identifikátory. První je původní identifikátor položky určený správcem ISVS. Vyplývá z úložiště datových sad, ve kterém je obsah datové sady uložen. Jedná se o IRI v doméně úložiště, při jehož dereferenci úložiště poskytne obsah o identifikované položce. Nazýváme jej lokální identifikátor položky nebo zkráceně lokální IRI položky. Druhý identifikátor je nový identifikátor, který je nezávislý na úložišti. Nazýváme jej referenční identifikátor položky ve VDF nebo zkráceně referenční IRI položky. Referenční IRI používají pro odkazování se na položku všechny datové sady. Dereference referenčního IRI vede na směrovací službu, která provede přesměrování na lokální IRI položky.
Při změně úložiště datových sad nebo obecně při změně lokálních IRI je upraveno směrování ve směrovací službě. Tím je zajištěna perzistence IRI, která umožňuje trvalé a neměnné propojení údajů o stejné položce napříč různými datovými zdroji nezávisle na poskytovatelích těchto údajů.
Správcem směrovací a indexační služby je MV ČR.
Prudký rozvoj ICT umožnil a vyvolává i mnohem větší rozsah prací s informacemi o území a jejich využívání v životě celé společnosti. Tento vývoj klade zásadně nové požadavky na úpravu podmínek pro nakládání s prostorovými daty (data, jejichž nutnou součástí jsou údaje o poloze v prostoru vyjádřená zpravidla ve formě souřadnic a topologie) a prostorovými informacemi (informace získané interpretací prostorových dat a vztahů mezi nimi). Vzhledem k mimořádnému významu prostorových informací především pro ochranu obyvatelstva, předcházení živelním pohromám a zajištění ochrany životního prostředí, navrhla Evropská komise na počátku 21. století zřídit ve spolupráci s jednotlivými členskými státy Infrastrukturu pro prostorové informace (soustava zásad, znalostí, institucionálních opatření, technologií, dat a lidských zdrojů, která umožní sdílení a efektivní využívání prostorových informací a služeb) v Evropském společenství nazvanou INSPIRE. Obecná pravidla pro její zřízení (propojením infrastruktur pro prostorové informace budovanými a rozvíjenými jednotlivými členskými státy) byla stanovena Směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE), která byla do českého právního řádu transponována zákonem č. 380/2009 Sb., kterým se mění zákon č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením, ve znění pozdějších předpisů. V průběhu implementace principů směrnice INSPIRE do národního prostředí se potvrdilo, že je účelné rozšířit principy INSPIRE nad rámec 34 témat prostorových dat směrnicí INSPIRE řešených a na jejich základě koordinovaně rozvíjet národní infrastrukturu pro prostorové informace (dále jen „NIPI“).
Na budování a využívání NIPI se různým způsobem a různou měrou podílejí veřejná správa (ústřední orgány státní správy, orgány územní samosprávy, bezpečnostní složky státu, složky IZS, …), profesní samospráva, výzkumné a vzdělávací instituce, komerční sféra, neziskové nevládní organizace i občané, přičemž dotčené subjekty vystupují v jedné i více rolích (vlastník, správce, provozovatel, pořizovatel, uživatel apod.). Významnou roli při budování NIPI hraje veřejná správa, neboť velké množství prostorových dat vzniká v procesech agend a informačních systémů veřejné správy. Rozvoj prostorových dat a služeb nad prostorovými daty a jejich využívání v rámci propojeného datového fondu je podmíněn standardizací datových modelů prostorových dat vytvářených jednotlivými agendami a standardizací služeb nad prostorovými daty. Standardizace služeb NIPI musí maximálně vycházet ze stávajících mezinárodních a evropských norem pro oblast prostorových dat a služeb nad prostorovými daty.
Pořízení a aktualizace prostorových dat používaných subjekty veřejné správy představuje soubor dlouhodobých, odborně, technicky, organizačně a finančně náročných úkolů. Do tohoto dlouhodobého procesu vstupují skutečné a nepřetržité změny v území, měnící se požadavky uživatelů, potřeba harmonizace datových sad na různých úrovních rozlišení podrobností, možnosti technologií a další vlivy.
V oblasti poskytování služeb pro zpřístupnění prostorových informací hraje zásadní roli směrnice evropského parlamentu INSPIRE, která v rámci prováděcích předpisů specifikuje požadavky na interoperabilní síťové služby. Specifikace využívá webové služby založené na standardech OGC – Web Map Service (WMS), Web Map Tile Service, Web Feature Service (WFS), Web Coverage Service apod. Interoperabilitu služeb pro zpřístupnění prostorových informací na národní úrovni je proto možné zajistit relativně snadno oproti časově, kapacitně a finančně náročnější harmonizaci datových sad. Ve výsledku jsou síťové služby požadované INSPIRE používány v rámci národní i evropské infrastruktury pro prostorové informace, zatímco harmonizované datové sady jsou poskytovány paralelně s neharmonizovanými. Existující vyhledávací (katalogové) služby, prohlížecí služby, služby stahování dat a služby transformační odpovídající požadavkům INSPIRE lze považovat za klíčové prvky NIPI, které již plní základní cíle, tj. zpřístupnění a sdílení prostorových informací mezi jinak heterogenními IS. Tyto služby jsou podobně jako soubory prostorových informací opatřeny metadaty (data, která popisují struktury a obsahy sad prostorových dat, prostorové služby a jiné složky IS; umožňují a usnadňují jejich vyhledávání, třídění a používání). Metadata jsou poskytovateli služeb zpřístupněna prostřednictvím katalogové služby podle standardu OGC CSW (Catalogue Service for Web), která umožňuje aplikacím, které ji umí konzumovat, vyhledávání v metadatech, například podle tzv. klíčových slov.
Služby založené na prostorových datech
Národní infrastruktura pro prostorové informace (NIPI): Běžně dostupné služby v rámci NIPI jsou služby, které umožňují vyhledání a zpřístupnění metadat (katalogové služby), zpřístupnění prostorových dat nejčastěji k náhledu (obvykle nazývány zjednodušeně jako služby mapové); v poslední době jsou běžné také služby stahování dat (online nebo formou předpřipravených datových sad). Méně časté, ale stále se rozvíjející, jsou služby analytické. Tvorba, správa a aktualizace prostorových dat a jejich zpřístupnění k náhledu nebo dalšímu užití má v České republice dlouhou tradici, která je podporována trvalým zájmem uživatelů. Tyto služby zpřístupňuje veřejná správa, méně pak soukromé firmy. Stejně jako u prostorových dat stanovení minimálních požadavků na tyto služby případně jejich zakotvení v české legislativě bude koordinováno v rámci plnění Akčního plánu GeoInfoStrategie.
Schéma NIPI
Systémy a služby prostorových dat
Evropská směrnice INSPIRE ukládá členským státům povinnost zajistit zpřístupnění prostorových dat a souvisejících síťových služeb, které náleží k 34 tématům 3 příloh Směrnice INSPIRE. V České republice se tak děje prostřednictvím Národního geoportálu INSPIRE (gesce Ministerstva životního prostředí), jehož součástí je centrální metadatový katalog, který obsahuje metadata prostorových dat, síťových služeb a z nich vytvořených mapových kompozic. Národní geoportál INSPIRE zpřístupňuje prostorová data a služby nad prostorovými daty i pro národní účely, pro potřeby veřejné správy a ostatních subjektů (veřejnost, soukromé firmy) České republiky.
Směrnice INSPIRE zavádí jednotné závazné standardy formou nařízení a doporučujících i technických prováděcích pokynů, které jednotlivá nařízení doplňují. Východiskem pro nařízení a pokyny jsou celosvětově platné ISO normy řady 19 1XX nebo dokumenty známé jako standardy OGC (Open Geospatial Consorcium), INSPIRE však zavádí některé další specifikace. Technické prováděcí pokyny týkající se služeb nad prostorovými daty jsou publikovány na http://inspire.ec.europa.eu/index.cfm/pageid/761. Infrastruktura INSPIRE disponuje obdobným výčtem typů služeb jako infrastruktura národní, v rámci INSPIRE jsou však služby nad prostorovými daty přesně pojmenovány a specifikovány. Jedná se o služby vyhledávácí (služby, které umožňují vyhledání a zpřístupnění metadat), prohlížecí, stahovací (online nebo formou předpřipravených datových sad), transformační služby a služby umožňující spuštění služeb nad prostorovými daty. Tyto služby jsou pak v rámci infrastruktury INSPIRE rozděleny na harmonizované (nad INSPIRE datovými sadami), interoperabilní (zpřístupňující data v geodetickém referenčním systému ETRS89) a vyhledatelné (popsané metadaty). Uvedené služby nemusí zajišťovat každý poskytovatel sám, pro zajištění povinnosti vůči Směrnici INSPIRE lze využít i nástrojů Národního geoportálu INSPIRE. Vzhledem k rozdílným termínům pro soulad služeb a interoperabilitu prostorových dat zobrazují, s výjimkou ČÚZK, všechny přístupné prohlížecí služby data neharmonizovaná (nekonformní). ČÚZK, jako ústřední správní úřad zeměměřictví a katastru nemovitostí České republiky odpovídající za geodetické systémy závazné na území státu, provozuje i službu transformační umožňující transformaci souřadnic ze systému S-JTSK do ETRS89 s využitím zpřesněných transformačních klíčů.
Zákon 123/1998 Sb. povinuje poskytovatele zpřístupňováním prostorových dat na základě licenčních smluv. Související nařízení Komise (EUS) č. 268/2010 pak určuje termín pro doručení dat a služeb vyžádaných orgány a institucemi EU (20 dní od podání žádosti). Prováděcí pokyny k tomuto nařízení doporučují pro zrychlení komunikace využít pro INSPIRE data a služby dva typy licenčních smluv a to smlouvu základní (pro data bezplatná s účelem užití, ke kterému byl primárně vytvořen i INSPIRE) a specifickou (kde již může být požadována úhrada, účely užití mohou být rozšířeny atd.)
Sdílené agendové informační systémy pro agendy v přenesené působnosti, jako jsou např. Živnostenský rejstřík, Evidence obyvatel, Evidence řidičů a Registr motorových vozidel, budou rozšířeny i na další agendy jejich ohlašovatele tak, že pokud je někdo ohlašovatelem agendy s výkonem v přenesené působnosti, musí zajistit i centrální agendový informační systém (jeho Middle-Office a agendový portál) s možností integrace na lokální systémy úřadů v území.
Pohled na sdílené agendové IS v přenesené působnosti
Specifická role samosprávy, kdy každý samosprávný celek je autonomní v oblasti samosprávných činností má rozhodující vliv na jakékoliv sdílení v IT. Rozmanitost velikosti municipalit (od krajů po nejmenší obce) má vliv na velikost jejich útvarů, které se zabývají ICT. Nejmenší municipality, které disponují ICT útvary, jsou obce s rozšířenou působností (ORP). Ve správním obvodě ORP je počet subjektů, kterým jsou poskytovány sdílené služby nebo data dostatečně velký, aby sdílení bylo efektivní, a současně počet umožňuje efektivní řízení. Existence útvaru ICT je rozhodující pro poskytování jakéhokoliv sdílení (služby, data). V současné době již řada ORP ve svém správním obvodě tyto služby poskytuje.
Další provozní systémy (existující i plánované) budou zahrnuty po zpracování podkladů od věcných správců.
Centrální finanční plánovací a rozpočetnické IS (ERP)
Integrovaný informační systém Státní pokladny (také jako "IISSP") je účinný, transparentní, efektivní a centralizovaný nástroj pro řízení veřejných financí, centralizaci účetních informací státu, konsolidaci vybraných ekonomických ukazatelů za veřejnou správu a komplexní přesné a včasné výkaznictví za celý veřejný sektor v souladu s mezinárodními standardy.
Implementovaný informační systém integruje základní funkční bloky Státní pokladny zaměřené na řízení specifických procesů řízení a kontroly veřejných financí, kterými jsou:
- Rozpočtový informační systém (RISPR a RISRE)
- Prezentační vrstva - Monitor Státní pokladny (Státní monitor, Krajský monitor a Obecní monitor)
Státní pokladna má před sebou několik možných směrů rozvoje, například integraci na nákupní řešení, na Registr smluv nebo podporu controllingu (nákladové, manažerské účetnictví) veřejné správy.
Monitor Státní pokladny je specializovaný informační portál Ministerstva financí, který umožňuje veřejnosti volný přístup k rozpočtovým a účetním informacím ze všech úrovní státní správy a samosprávy. Prezentované informace pocházejí ze systému Státní pokladny a Centrálního systému účetních informací státu a jsou čtvrtletně aktualizovány. Monitor zahrnuje grafickou webovou část, analytickou část a strojově čitelná zdrojová data.
Centrální registr administrativních budov (CRAB) má vyřešit dosavadní absenci aktuálního celostátního přehledu o administrativních objektech v majetku státu, o jejich obsazenosti a dislokaci státních zaměstnanců. Registr na základě získaných informací umožní maximální využití státních objektů. Ve své činnosti se opírá o Usnesení vlády České republiky ze dne 20. prosince 2012 č. 954 o Centrálním registru administrativních budov.
Informační systém CEDR jako celek je nástrojem zejména pro poskytování, evidenci a kontrolu dotací a pro výkon řady s tím souvisejících agend. Systém se skládá z řady vzájemně provázaných subsystémů, které jsou provozovány na MF- GFŘ, resortech, agenturách a územních orgánech finanční správy.
V informačním systému CEDR jsou shromažďovány údaje o všech dotacích a návratných finančních výpomocích ze státního rozpočtu, státních fondů, státních finančních aktiv a Národního fondu a jejich příjemcích na základě Usnesení vlády č. 584/1997Sb. (subsystém CEDRIII).
- CEDR - resorty: Údaje jsou do IS CEDR zaznamenávány buď pomocí subsystému CEDR - resorty, který mohou využívat všichni poskytovatelé dotací, nebo prostřednictvím jiných informačních systémů, ve kterých jsou všechny požadované údaje také shromažďovány (např. EDS/SMVS, MSC2007). Předávání údajů do IS CEDR ukládá zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech, §75. Lhůty pro předávání dat a povinné položky stanoví vyhláška č. 296/2005 Sb., o centrální evidenci dotací.
- CEDR II - Kontrolní útvary FÚ - Všechny údaje, shromážděné v IS CEDR III, jsou předávány do subsystému CEDR II, který využívají kontrolní útvary finančních úřadů. CEDR II proto obsahuje i moduly pro podporu evidence kontrol a vymáhání nedoplatků nebo částek, které mají být vráceny v případě zjištění porušení rozpočtové kázně. Informace o výsledcích provedených kontrol jsou na vyžádání zpřístupněny příslušným poskytovatelům dotací.
- CEDR III - Veřejnost: Veřejné údaje z databáze CEDR jsou zpřístupněny prostřednictvím subsystému CEDR – web na Internetu MF, který umožňuje i tvorby sestav a výběrů.
ISPROFIN-EDS/SMVS - Informační Systém PROgramového FINancování (ISPROFIN) je manažerský systém pro řízení a kontrolu čerpání položek státního rozpočtu. Dělí se na:
- EDS - Evidenční Dotační Systém eviduje a řídí poskytování návratných finančních výpomocí a dotací ze státního rozpočtu na pořízení nebo technické zhodnocení dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku
- SMVS - Správa Majetku ve Vlastnictví Státu řídí poskytování prostředků ze státního rozpočtu na pořízení nebo technické zhodnocení hmotného a nehmotného dlouhodobého majetku státu.
MS2014+ - Informační systém MS2014+, oficiální monitorovací systém evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) pro programové období 2014 -2020. Je určen k procesnímu i datovému zabezpečení kompletního řízení a administrativních procesů nad projekty dotačních programů ze strukturálních fondů EU v České republice v programovém období 2014 - 2020.
Funkcionalita systému Monit2014+ pokrývá veškeré základní procesy životního cyklu dotačních programů i v rámci nich realizovaných konkrétních projektů.
Monit2014+ je napojen řadou rozhraní na desítky informačních systémů státní správy České republiky i Evropské unie podílejících se na implementaci dotačních programů EU.
Centrální systém nákupu a veřejných zakázek
Národní elektronický nástroj (NEN), jako klíčový prvek soustavy Národní infrastruktury pro elektronické zadávání veřejných zakázek (NIPEZ), je komplexní elektronický nástroj pro administraci a zadávání veřejných zakázek a koncesí pro všechny kategorie veřejných zakázek a všechny kategorie zadavatelů, vč. sektorových. NEN podporuje všechny rozsahy elektronizace od evidence zadávacích řízení po plně elektronické postupy.
NEN umožní provázání (elektronickou procesní integraci) na interní systémy zadavatelů i dodavatelů či systémy eGovernmentu v ČR. Plně podpoří plánovací aktivity, neboť často bude využíván pro veřejné zakázky realizované v rámci dlouhodobých investičních projektů.
Pro operace relevantní pro Státní rozpočet musí být NEN integrován jak na lokální rozpočetnictví úřadů, tak zejména na RIS-PR a RIS-RE z IISSP.
Uživatelské rozhraní NEN musí být zařazeno do centrálního Portálu úředníka (PÚ), dostupného pro ty OVS, pro něž by bylo nehospodárné budovat svůj lokání PÚ. Dále musí být uzpůsobeno tak, aby jej ostatní OVS jako jednu z mnoha centrálních služeb mohly řady zařadit do svých lokálních Portálů úředníka (Intranet).
Uživatelé NEN se k němu musí přihlašovat pomocí JIP. To znamená klienti VS (dodavatelé) pomocí NIA a úředníci pomocí JIP/KAAS.
Statistické, analytické a výkaznické systémy systémy (existující i plánované) budou zahrnuty po zpracování podkladů od věcných správců.
Základním cílem projektu eGovernment Cloud (dále také jako "eGC"), je zvýšení efektivity, rozsahu poskytovaných služeb, kvality a bezpečnosti a zároveň snížení nákladů provozu informačních systémů a aplikací veřejné správy, a to využíváním sdílených ICT služeb na úrovni infrastruktury, výpočetních platforem a standardizovatelných aplikací. Tím dochází k naplnění strategie 3E při současném zvýšení kvality a bezpečnosti při pořizování a provozu informačních systémů veřejné správy využíváním sdílených cloudových služeb eGC. Dalším cílem projektu eGC je v maximální míře usnadnit jednotlivým správcům ISVS architektonické, bezpečnostní, nákupní a projektové procesy využíváním služeb eGC.
Informační koncepce ČR zohledňuje základní cíle a koncepty eGC, stanovené usnesením Vlády ČR ve Strategickém rámci Národního cloud computingu (UV 1050/2016) a rozpracovávané v rámci projektu Příprava vybudování eGovernment cloudu, jehož výstupy byly schváleny v listopadu 2018 vládou ČR (UV 749/2018).
Služby eGC zahrnují tři hlavní kategorie cloudových služeb: IaaS (Infrastructure as a Service – služby na úrovni datových center, sítí a HW), PaaS (Platform as a Service – služby na úrovni standardních SW platforem, jako jsou databáze, webové servery) a SaaS (Software as a Service – kompletní funkcionalita standardních nebo standardizovatelných aplikací poskytovaná jako služba, např. e-mail, ekonomický systém, spisová služba apod.).
Služby eGC jsou poskytovány komerční částí eGC (KeGC - služby provozované komerčními subjekty s využitím jejich vlastních datových center a komunikační infrastruktury) a státní částí (SeGC – služby provozované v datových centrech a na HW a SW platformách v majetku státu a provozované organizacemi řízenými státem – poskytovatelem státního cloud computingu).
Součástí vybudování eGC je i konsolidace datových center a HW platforem, čímž se rozumí postupný přesun provozu většiny informačních systémů a aplikací veřejné správy z datových center jednotlivých institucí do vybraných datových center státu (státní část eGC), resp. do datových center ověřených komerčních subjektů (komerční část eGC). Konsolidovaná infrastruktura a HW/SW platformy budou poskytovány formou IaaS a PaaS služeb eGC. Vybudování těchto služeb zahrnuje mj.:
- definici minimálních standardů pro poskytování IaaS a PaaS služeb pro státní a komerční část eGC,
- sjednocení provozního prostředí informačních systémů a aplikací provozovaných ve státní části eGC na několik vybraných platforem,
- zajištění potřebné bezpečnosti, spolehlivosti, škálovatelnosti a jednotnosti provozu ICT služeb.
Součástí vybudování eGC je dále postupná definice standardů pro vybrané softwarové aplikace podporující stejnou agendu či podpůrný a administrativní proces. Standardizované aplikační služby budou poskytovány formou SaaS služeb eGC. Využití standardizovaných aplikací přispěje ke standardizaci pracovních postupů (byznys procesů) ve veřejné správě.
Vybudování eGC umožní organizacím veřejné správy, aby se více soustředily na svoje klíčové procesy místo podpůrných procesů typu zajištění provozu informačních systémů a aplikací. Organizace však musí i nadále být schopny definovat svoje požadavky na ICT služby a integrovat je do svých klíčových procesů.
Jedním ze základních pravidel pro využití služeb SeGC nebo KeGC je zajištění požadované úrovně bezpečnosti eGC služeb v závislost na bezpečnostní úrovni informačního systému veřejné správy, pro který jsou služby eGC využívány. Tato bezpečnostní úroveň se odvozuje od bezpečnostních dopadů daného IS. Zařazení poptávaného cloud computingu do bezpečnostní úrovně provádí orgán veřejné moci podle vyhlášky č. 315/2021 Sb., o bezpečnostních úrovních pro využívání cloud computingu orgány veřejné moci. SeGC zajistí nejvyšší kritickou úroveň bezpečnosti a je určen pro provoz služeb eGC nejvyšší bezpečnostní úrovně (automaticky to jsou informační nebo komunikační systémy, které jsou kritickou informační infrastrukturou podle zákona č. 181/2014 Sb., o kybernetické bezpečnosti). KeGC je určen pro provoz služeb eGC ostatních bezpečnostních úrovní a v maximální míře umožňuje využití tržních mechanismů pro zajištění optimálních cen.
U moderně navržených ISVS pro provoz v cloudu lze provést dekomponování, což vede ke zvýšení efektivnosti využívání prostředků při vývoji a provozování těchto informačních systémů. Dekompozice zároveň umožňuje hybridní provoz s využitím služeb cloud computingu různé bezpečnostní úrovně (dále jen „BÚ“).
Druhým rozhodujícím kritériem pro využití služeb eGC je kalkulace a porovnání nákladů vlastnictví (TCO) jednotlivých IS v modelu provozu on-premise (na vlastní infrastruktuře) a s využitím služeb eGC. Ke stanovení ekonomické náročnosti je dostupný Kalkulátor nákladů ISVS provozovaného v cloud; včetně uživatelské příručky.
Každý úřad si také musí být vědom toho, že financování cloudových služeb se liší od provozu vlastního řešení. Při provozu a nákupu vlastních technologií jde o tzv. CAPEX, tedy kapitálové výdaje, a pořízené věci zůstávají v majetku úřadu. Naopak nákup cloudových služeb je tzv. OPEX, tedy provozní výdaje, kdy úřadu v majetku nic nezůstává a platí si pouze službu. S tímto odlišným způsobem financování je třeba počítat při tvorbě rozpočtu a jeho čerpání, protože při využívání cloudových služeb pro celou infrastrukturu úřadu se razantně zvýší provozní výdaje a sníží investiční.
Oblast cloud computingu je od 1. 8. 2020 regulována příslušnými ustanoveními zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy, kde v Hlavě VI zákona je zaveden mechanismus zápisu poptávek a nabídek cloud computingu do katalogu cloud computingu a zavedena povinnost orgánů veřejné správy využívat pouze takový cloud computing, který byl na základě splnění podmínek uvedených v zákoně zapsán Digitální a informační agenturou do katalogu cloud computingu.
Na webových stránkách Digitální a informační agentury je dostupný Metodický návod pro zápis poptávky a nabídky cloud computingu do katalogu cloud computingu.
Poskytovatelé služeb eGC musí splňovat zákonem určené podmínky, které zahrnují zejména oblast bezpečnosti poskytovaných služeb a jejich provozních parametrů, ale také důvěryhodnosti poskytovatele. Splnění podmínek ověřuje Digitální a informační agentura ve spolupráci s Národním úřadem pro kybernetickou a informační bezpečnost a dalšími složkami státu. Požadavky, které musí splnit poskytovatel cloud computingu, aby byla jeho nabídka zapsána do katalogu cloud computingu, stanovuje vyhláška č. 316/2021 Sb., o některých požadavcích pro zápis do katalogu cloud computingu.
Rozsah údajů vedených v katalogu cloud computingu o poptávkách, nabídkách a využívaném cloud computingu specifikuje vyhláška č. 433/2020 Sb., o údajích vedených v katalogu cloud computingu.
Řídící orgán eGovernment Cloudu (také jako ŘOeGC) koordinuje budování a rozvoj eGC, rozvíjí a udržuje metodické postupy pro eGC, kontroluje a řídí soutěžní mechanismus KeGC a nabídku služeb SeGC.
V současné době je umísťování IS orgánů veřejné správy do eGC (využívání služeb eGC) zcela dobrovolné, přičemž se uplatňuje princip mandatory-compare. Podle § 5 odst. 2 písm. j) a k) zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy, resp. vyhlášky č. 360/2023 Sb., o dlouhodobém řízení informačních systémů veřejné správy mají orgány veřejné správy povinnost zajistit si ekonomické zhodnocení výhodnosti provozu ISVS. Orgán veřejné správy musí provést kalkulaci TCO, takže umístění on-premise pro nově pořizované systémy nebo v rámci technického zhodnocení anebo rozvoje spravovaného informačního systému veřejné správy bude nadále možné pouze tehdy, pokud kalkulace TCO neprokáže, že je nákladově efektivnější než umístění do eGC.
Bezpečnostní pravidla pro orgány veřejné správy, která musí nastavit, pokud využívá cloud computingu jsou dána vyhláškou č. 190/2023 Sb., o bezpečnostních pravidlech pro orgány veřejné moci využívající služby poskytovatelů cloud computingu.
Co je a co není cloud dle zákona
Upřesnění definice služeb třídy SaaS aneb jaká aplikační řešení, která orgány veřejné správy využívají/poptávají, lze považovat za cloud computing ve smyslu zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy?
Aplikační řešení, která jsou cloud computing třídy SaaS ve smyslu zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy , musí splňovat současně tyto podmínky:
- slouží více správcům ISVS (orgány veřejné správy (dále jen „OVS“) v roli tenantů), kteří jej využívají k provozu vlastních ISVS, nebo jiným zákazníkům (mimo OVS) a zároveň
- jsou provozovány na sdílené platformě cloud computingu třídy IaaS, příp. PaaS
Podmínka 2) může být splněna jedním ze dvou způsobů:
- SaaS je provozován na službách IaaS/PaaS samostatně zapsaných do katalogu CC tímto nebo jiným poskytovatelem CC,
- SaaS je provozován na službách IaaS/PaaS téhož poskytovatele CC, který nabízí SaaS, ale služby IaaS/PaaS využívá pouze pro provoz daného SaaS. V tomto případě služby IaaS/PaaS se do katalogu CC samostatně nezapisují. Existence a účinnost bezpečnostních opatření, která jsou zajišťována jednotlivými vrstvami provozní infrastruktury a která jsou vyžadována pro službu SaaS v dané bezpečnostní úrovni, se ověřují na základě „Podkladů pro ověření SaaS“, které ve své žádosti o zápis služby do katalogu CC uvedl poskytovatel SaaS.
Tyto služby typu SaaS mohou být využívány pouze v souladu s Hlavou VI ZoISVS a mj. musí být celý „stack“ IaaS/PaaS/SaaS zapsán v Katalogu CC. Zároveň musí být zapsáni všichni poskytovatelé CC (ať už materiální poskytovatelé, distributoři nebo koncoví poskytovatelé).
Aplikační řešení, která nejsou CC ve smyslu ZoISVS (a nepovažujeme je za CC třídy SaaS), jsou taková, která
- slouží více správcům ISVS (OVS), ale jsou pro každého správce provozovány na nesdílené (dedikované) výpočetní infrastruktuře;
- slouží pouze pro jednoho správce ISVS (OVS), přičemž může jít o aplikaci umožňující vzdálený přístup přes Internet nebo přes vnitřní síť CMS/KIVS pro mnoho externích uživatelů (např. aplikace pro podání přihlášky na střední školu, nebo aplikace využívané jednotlivými uživateli z řad OVS/OVM, avšak s centrální správou uživatelských účtů a báze dat ze strany toho jednoho správce ISVS), i když je provozována na platformě CC třídy IaaS, příp. PaaS (tato platforma však podléhá povinnosti zápisu do katalogu CC).
Upozorňujeme, že je nutné vždy uvažovat o ISVS v rozsahu ZoISVS, tzn. ve vymezení uvedeném v § 1 ZoISVS (zejména s ohledem na výjimky v odst. (2), (3) a (4) § 1 ZoISVS).
Katalog cloud computingu
Katalog cloud computingu dle zákona o informačních systémech veřejné správy naleznete na webu Digitální a informační agentury.
Nástroj pro vyhledávání v katalogu cloud computingu naleznete přímo zde nebo na této stránce níže. Jedná se o vyhledávací nástroj nad katalogem cloud computingu (dále jen „CC“).
Zde zveřejněné služby CC splnily v rámci zápisu nabídek CC veškeré požadavky zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy pro zápis do katalogu CC, a to v dané bezpečnostní úrovni.
V katalogu CC lze vyhledávat:
- konkrétní služby CC materiálních poskytovatelů tzn. nepřímý prodej služeb CC materiálních poskytovatelů a přímý prodej služeb CC od materiálních poskytovatelů (*)
- konkrétní služby CC přeprodejců tzn. přímý prodej služeb CC od přeprodejců 1)
Nástroj pro vyhledávání v katalogu cloud computingu
Cílově jsou i NDC nadále nedílnou součástí IKČR, budou se rozvíjet vedle eGC a často dokonce ve stejných prostorách a se stejnými kvalitativními parametry, například bezpečnosti. Jejich role je pro řadu centrálních systémů eGovernmentu nezastupitelná.
Lze předpokládat, že bude společně s požadavky na parametry eGC definován povinný minimální standard pro NDC a že ještě několik resortních DC bude „povýšeno“ na NDC. Současně lze předpokládat, že části některých NDC se zapojí jako významné součásti státní části eGC a budou své služby nabízet vedle přímé dodávky „kmenovým klientům“ - organizacím svého zřizovatele, také volně, komukoli za podmínek eGovernment Cloudu. Národní Datové Centrum jako sdílená služba IT poskytuje:
- Služby bezpečného prostředí výpočetního centra
- Služby virtuální výpočetní kapacity
- Služby databázových serverů
- Služby datového zálohování
- Služby vystavení publikovaných služeb v DMZ1 a DMZ2 v CMS KIVS
KIVS/CMS je centrální funkční celek, jehož primárním účelem je zprostředkovávat řízené a evidované propojení informačních systémů subjektů státní správy a samosprávy ke službám (aplikacím), které poskytují informační systémy jiných subjektů státní správy a samosprávy s definovanou bezpečností a SLA parametry, tj. přístup ke službám eGovernmentu. Skládá ze ze 2 hlavních složek, jednak Centrálního místa služeb (CMS) a následně sítí, které jsou s ním propojeny (KIVS). Pro účely tohoto popisu se bere CMS/KIVS jako jeden celek, tedy samostatná a oddělená infrastruktura sloužící pro síťové a bezpečné propojení eGovernmentu.
KIVS jako samostatný pojem je také používán jako specifická možnost připojení do CMS. Při používání CMS/KIVS se myslí celek, který obsahuje obecně jakýkoliv způsob připojení, viz dále.
KIVS/CMS jako privátní síť veřejné správy využívá dedikovaných resp. pronajatých síťových prostředků pro bezpečné propojení úředníků orgánů veřejné správy (OVS) pracujících v agendách veřejné správy s jejich vzdálenými agendovými informačními systémy, pro bezpečné síťové propojení agendových systémů navzájem a pro bezpečný přístup jednotlivých OVS do Internetu.
OVS přistupuje ke službám CMS pomocí portálu CMS na adrese https://www.cms2.cz/. Adresa portálu je dostupná pouze z vnitřní sítě KIVS/CMS, tedy až poté, kdy je OVS připojeno jednou z možných variant níže. Pokud se na adresu přistupuje mimo vnitřní síť KIVS/CMS, dostane se uživatel pouze na stránku MVČR.
OVS a SPUÚ se připojují ke službám CMS výhradně jedním ze čtyř možných způsobů:
- Prostřednictvím Krajských sítí (aktuálně v krajích Vysočina, Plzeňském, Karlovarském, Zlínském a částečně Pardubickém + další budou-li vybudovány).
- Prostřednictvím metropolitních sítí připojených např. na Integrovanou telekomunikační sít (ITS) MVČR.
- Prostřednictvím Komunikační infrastruktury veřejné správy (KIVS) s využitím komerčních nabídek soutěžených prostřednictvím Ministerstva vnitra.
- Prostřednictvím veřejného internetu, a to přes zabezpečený tunel VPN SSL nebo VPN IPSec.
OVS čerpají služby eGovernmentu, jako např. propojený datový fond, výhradně přes CMS. Pro čerpání služeb z CMS jsou pro OVS, s výjimkou obcí I. typu, přípustné pouze varianty 1 až 3 výše. Komunikace mezi jednotlivými OVS je vedena výhradně prostřednictvím KIVS/CMS, tzn. jednotlivé OVS mají povinnost přistupovat k informačním systémům veřejné správy (ISVS) pouze prostřednictvím KIVS/CMS.
Obce I. typu mají povolený způsob čerpání služeb CMS, a tedy i publikovaných služeb eGovernmentu (jako například CzechPOINT, služby základních registrů, atd.), prostřednictvím veřejného internetu, pokud jsou tyto služby publikovány do veřejného internetu s využitím služeb CMS.
Pokud chce úřad využít KIVS, tj. soutěž přes centrálního zadavatele Ministerstvo vnitra, je nutné definovat požadavky dle katalogových listů a následně zrealizovat nákup v dynamickém nákupním systému. Služby CMS lze čerpat také prostřednictvím Národních datových center.
Pohled na CMS/KIVS
Orphans
# | ID | Title |
---|---|---|
1 | ikcr:sidebar | Rychlá navigace |
2 | nap | Centrální sdílené služby, tematické oblasti a funkční celky |
3 | playgroud:bezpecnostni_architektura | |
4 | playgroud:eudiw | Pravidla implementace Evropské digitální peněženky (EUDIW) |
5 | playgroud:it_prehled_zakonu | Přehled právních norem se vztahem k informačním a komunikačním systémům |
6 | playgroud:novy_uvod | TEST |
7 | playgroud:pozice_stranek_vazby | |
8 | playgroud:rc | Identifikátory, rodná čísla a jejich vazby |
9 | playgroud:seznam_isvs1 | |
10 | playgroud:seznam_isvs2 | |
11 | playgroud:seznam_isvs3 | |
12 | playgroud:seznam_isvs4 | |
13 | playgroud:seznam_zameru | |
14 | playgroud:tezaurus | |
15 | playgroud:video_nakit | Videonávody pro centrální místo služeb |
16 | playgroud:zd_isdr | Zadávací dokumentace Informačního systému dlouhodobého řízení |
17 | politiky:banner | |
18 | politiky:diskuze | Pravidla diskuze na webu |
19 | politiky:osobni_udaje | Zásady zpracování osobních údajů |
20 | politiky:pristupnost | PROHLÁŠENÍ O PŘÍSTUPNOSTI |
21 | tag:start | |
22 | wiki:welcome | Welcome to your new DokuWiki |
Wanted
Valid
# | ID | Title | Links |
---|---|---|---|
1 | nap:egsb | eGovernment On-Line Service Bus / Informační systém sdílené služby | 56 : Show backlinks |
2 | nap:propojeny_datovy_fond | Propojený datový fond | 49 : Show backlinks |
3 | nap:iszr | Informační systém základních registrů | 48 : Show backlinks |
4 | ikcr | Informační koncepce ČR | 47 : Show backlinks |
5 | nap:rpp | Registr práv a povinností | 45 : Show backlinks |
6 | nap:nia | Národní identitní autorita | 44 : Show backlinks |
7 | nap:referencni_rozhrani | Referenční rozhraní veřejné správy | 42 : Show backlinks |
8 | nap:elektronicke_ukony_a_dorucovani | Elektronické úkony a doručování | 39 : Show backlinks |
9 | nap:komunikacni_infrastruktura_verejne_spravy | Komunikační infrastruktura veřejné správy | 39 : Show backlinks |
10 | nap:portal_obcana | Portál občana a portál veřejné správy | 39 : Show backlinks |
11 | nap:zakladni_registry | Základní registry | 38 : Show backlinks |
12 | znalostni_baze | Rozšiřující znalostní báze Architektury eGovernmentu ČR | 38 : Show backlinks |
13 | nap:elektronicka_identifikace_pro_klienty_verejne_spravy | Identifikace klientů veřejné správy | 37 : Show backlinks |
14 | nap:portaly_verejne_spravy_a_soukromopravnich_uzivatelu_udaju | Portály veřejné správy a soukromoprávních uživatelů údajů | 35 : Show backlinks |
15 | nap:univerzalni_kontaktni_misto | Univerzální kontaktní místo | 33 : Show backlinks |
16 | nap:egovernment_cloud | eGovernment cloud | 29 : Show backlinks |
17 | nap:system_spravy_dokumentu | Systémy správy dokumentů | 29 : Show backlinks |
18 | nap:agendovy_model_verejne_spravy | Agendový model veřejné správy | 26 : Show backlinks |
19 | nap:rob | Registr obyvatel | 25 : Show backlinks |
20 | nap:notifikace | Systémové a uživatelské notifikace, hlavní principy a rozdíly | 25 : Show backlinks |
21 | nap:verejny_datovy_fond | Veřejný datový fond | 24 : Show backlinks |
22 | nap:editorske_ais | Editorské agendové informační systémy | 23 : Show backlinks |
23 | nap:czechpoint | CzechPOINT | 21 : Show backlinks |
24 | nap_dokument | Národní architektonický plán | 21 : Show backlinks |
25 | nap:ros | Registr osob | 20 : Show backlinks |
26 | nap:evidence_udaju_o_subjektech | Evidence subjektů | 18 : Show backlinks |
27 | nap:ejfo | Evidence jiných fyzických osob | 17 : Show backlinks |
28 | nap:cis | Cizinecký informační systém | 16 : Show backlinks |
29 | nap:ziskavani_referencnich_udaju | Způsoby získání referenčních údajů ze ZR | 16 : Show backlinks |
30 | slovnik_egov | Slovník pojmů eGovernmentu | 15 : Show backlinks |
31 | nap:jednotny_identitni_prostor_verejne_spravy | Jednotný identitní prostor veřejné správy | 15 : Show backlinks |
32 | znalostni_baze:metodika_sluzeb_vs | Metodika pro evidenci služeb VS, jejich úkonů a plánu digitalizace | 14 : Show backlinks |
33 | nap:uplne_elektronicke_podani | Úplné elektronické podání | 14 : Show backlinks |
34 | nap:its | Integrovaná Telekomunikační Síť | 14 : Show backlinks |
35 | nap:katalog_sluzeb | Katalog služeb veřejné správy | 14 : Show backlinks |
36 | nap:metropolitni_site | Připojování Metropolitních sítí do CMS | 14 : Show backlinks |
37 | nap:pseudonymizace_subjektu_v_datovem_fondu | Pseudonymizace subjektů v datovém fondu úřadu | 13 : Show backlinks |
38 | nap_dokument:pravidla_pro_funkcni_celky_architektury_jednotlivych_uradu | Způsoby využívání sdílených služeb, funkčních celků a tematických oblastí jednotlivými úřady | 13 : Show backlinks |
39 | nap:iseo | Informační systém Evidence obyvatel | 13 : Show backlinks |
40 | uvod_schvalovani | Informace ke schvalování projektů eGovernmentu | 12 : Show backlinks |
41 | metody_dokument | Metody řízení ICT veřejné správy ČR | 12 : Show backlinks |
42 | nap:referencni_udaje | Referenční údaje | 12 : Show backlinks |
43 | znalostni_baze:dekompozice_isvs | Dekompozice informačních systémů | 12 : Show backlinks |
44 | nap:narodni_datova_centra | Národní datová centra | 12 : Show backlinks |
45 | start | Uvítání a obsah webu | 11 : Show backlinks |
46 | znalostni_baze:faq_nia | Časté otázky související s využíváním NIA | 11 : Show backlinks |
47 | metody_dokument:spoluprace_s_ostatnimi_utvary_uradu_a_egovernmentu | Spolupráce s ostatními útvary úřadu a eGovernmentu | 11 : Show backlinks |
48 | nap:nia_eop | eObčanka | 11 : Show backlinks |
49 | nap:ruian | Registr územní identifikace adres a nemovitostí | 11 : Show backlinks |
50 | nar_dokument:struktura_modelovanych_architektur | Struktura modelovaných architektur | 11 : Show backlinks |
51 | nap:katalog_cloud | Katalog cloud computingu | 11 : Show backlinks |
52 | nap:jednotne_obsluzne_kanaly_uredniku | Jednotné obslužné kanály úředníků | 11 : Show backlinks |
53 | nap:systemy_sluzby_spojene_pravnim_radem_legislativou | Systémy a služby spojené s právním řádem a legislativou | 11 : Show backlinks |
54 | uvod_klicove_oblasti | Klíčové oblasti architektury eGovernmentu | 11 : Show backlinks |
55 | nap:isds | Informační systém datových schránek | 11 : Show backlinks |
56 | nar_dokument | Národní architektonický rámec | 11 : Show backlinks |
57 | nap:pristupnost_informaci | Přístupnost informací | 11 : Show backlinks |
58 | nap:inspire | Sdílené služby INSPIRE | 10 : Show backlinks |
59 | nap:elektronicka_fakturace | Elektronická fakturace | 10 : Show backlinks |
60 | metody_dokument:rizeni_jednotlivych_ict_reseni | Řízení jednotlivých ICT řešení | 10 : Show backlinks |
61 | nap:integrace_informacnich_systemu | Integrace informačních systémů | 10 : Show backlinks |
62 | uvod_dokumenty | Národní architektonické dokumenty | 9 : Show backlinks |
63 | nap:nia_mojeid | MojeID | 9 : Show backlinks |
64 | metody_dokument:rizeni_na_urovni_utvaru_ict | Řízení na úrovni útvaru ICT OVS | 9 : Show backlinks |
65 | nap:sdilene_statisticke_systemy | Sdílené statistické, analytické a výkaznické systémy | 9 : Show backlinks |
66 | znalostni_baze:archivni_formaty | Národní standard formátů pro archivaci | 9 : Show backlinks |
67 | nap:nia_id | NIA ID | 9 : Show backlinks |
68 | nap:elegalizace | eLegalizace | 9 : Show backlinks |
69 | nap:mobilni_klic_egov | Mobilní klíč eGovernmentu | 9 : Show backlinks |
70 | nap:kontext | Kontext eGSB/ISSS | 9 : Show backlinks |
71 | nap:nia_1ca | I.CA | 9 : Show backlinks |
72 | nap:nia_bankid | Bankovní identita | 9 : Show backlinks |
73 | nap:sdilene_provozni_informacni_systemy | Sdílené provozní informační systémy | 9 : Show backlinks |
74 | nap:sdilene_agendove_is_v_prenesene_pusobnosti | Sdílené agendové IS v přenesené působnosti | 9 : Show backlinks |
75 | znalostni_baze:ga_ppdf | Globální architektura propojeného datového fondu | 9 : Show backlinks |
76 | znalostni_baze:funkcni_celek | Funkční celek | 9 : Show backlinks |
77 | znalostni_baze:ik_ovs | Osnova vzorové informační koncepce OVS | 8 : Show backlinks |
78 | nap:sdilene_agendove_is_pro_samostatnou_pusobnost | Sdílené agendové IS pro samostatnou působnost | 8 : Show backlinks |
79 | nap_dokument:architektura_a_sdilene_sluzby_verejne_spravy_cr | Popis sdílených služeb, funkčních celků a tematických oblastí veřejné správy ČR | 8 : Show backlinks |
80 | nap:otevrena_data | Otevřená data | 8 : Show backlinks |
81 | nar_dokument:ramec_obsahu_a_vystupu_architektur | Rámec obsahu a výstupů architektur | 8 : Show backlinks |
82 | nap:prostorova_data | Prostorová data a služby nad prostorovými daty | 8 : Show backlinks |
83 | nar_dokument:proces_tvorby_architektur | Proces tvorby architektur | 8 : Show backlinks |
84 | znalostni_baze:utlum_rc | Utlumování rodného čísla a jeho využívání ve veřejné správě | 8 : Show backlinks |
85 | nar_dokument:modelujici_urady_a_jejich_architektury | Modelující úřady a jejich architektury | 8 : Show backlinks |
86 | nap:fais | Formulářový agendový informační systém | 8 : Show backlinks |
87 | nap_dokument:pravidla_tvorby_a_udrzby_vlastni_ctyrvrstve_architektury_jednotlivych_uradu | Architektura úřadu v kontextu veřejné správy a jejích vrstvách architektury | 7 : Show backlinks |
88 | metody_dokument:uvod | Úvod | 7 : Show backlinks |
89 | nar_dokument:referencni_modely_a_klasifikacni_ramce | Referenční modely a klasifikační rámce | 7 : Show backlinks |
90 | metody_dokument:predpoklady_a_vychodiska_rizeni_ict | Předpoklady a východiska řízení ICT OVS | 7 : Show backlinks |
91 | znalostni_baze:benchmarkverejnespravy | Benchmark veřejné správy | 6 : Show backlinks |
92 | znalostni_baze:aisp_editace_udaju | Návod na editaci údajů o informačních systémech veřejné správy v Katalogu ISVS | 6 : Show backlinks |
93 | metody_dokument:postup_a_plan_realizace_zmen | Postup a plán realizace změn (Roadmap) | 6 : Show backlinks |
94 | znalostni_baze:seznam_agend | Agendy veřejné správy | 6 : Show backlinks |
95 | znalostni_baze:otevreny_zdrojovy_kod | Otevřený zdrojový kód | 6 : Show backlinks |
96 | znalostni_baze:digitalni_prirucka | Příručka plánování digitalizace služeb veřejné správy ČR | 6 : Show backlinks |
97 | nap_dokument:modely_nap_v_centralnim_ulozisti_a_v_ovs | Modely Národního architektonického plánu | 6 : Show backlinks |
98 | nap_dokument:uvod | Úvod | 6 : Show backlinks |
99 | nar_dokument:pokyny_a_techniky_pro_tvorbu_architektury | Pokyny a techniky pro tvorbu architektury | 6 : Show backlinks |
100 | nap_dokument:architektonicka_vize_e_governmentu_cr | Architektonická vize eGovernmentu ČR | 6 : Show backlinks |
101 | znalostni_baze:faq_zopds | Časté otázky související se ZoPDS | 6 : Show backlinks |
102 | znalostni_baze:platebni_brany | Technická specifikace platební brány | 5 : Show backlinks |
103 | znalostni_baze:prezentace | Výstupy z jednání pracovních skupin, prezentace a výsledky připomínkových řízení | 5 : Show backlinks |
104 | znalostni_baze:raci_formular | RACI matice osob zodpovědných za vyplnění formuláře žádosti o stanovisko OHA | 5 : Show backlinks |
105 | znalostni_baze:aisp_hromadna_editace_sluzeb | Návod na provádění hromadných změn ve službách VS | 5 : Show backlinks |
106 | znalostni_baze:aisp_navod_plny | Podrobný návod na přihlášení do AIS RPP Působnostní | 5 : Show backlinks |
107 | znalostni_baze:vendorlock | Anti Vendor lock-in - Nevýhodná ujednání ve smlouvách na dodávku ICT produktů | 5 : Show backlinks |
108 | znalostni_baze:stavebni_blok | Stavební blok | 5 : Show backlinks |
109 | znalostni_baze:metodika_tco | Metodika výpočtu TCO ICT služeb veřejné správy | 5 : Show backlinks |
110 | znalostni_baze:osvedceni | Osvědčení o digitálním úkonu | 5 : Show backlinks |
111 | znalostni_baze:sprava_programovych_prostredku | Pravidla, zásady a způsob pořizování, správy a užívání programových prostředků | 5 : Show backlinks |
112 | znalostni_baze:vzorove_zadosti | Vzorové žádosti a formuláře z procesu posuzování ICT projektů/záměrů OHA | 5 : Show backlinks |
113 | znalostni_baze:sdg_oots | Jednotná digitální brána (SDG) a systém pouze jednou (OOTS) | 5 : Show backlinks |
114 | nar_dokument:architektonicke_dovednosti_utvary_a_organy | Architektonické dovednosti, útvary a orgány | 5 : Show backlinks |
115 | znalostni_baze:evk_cms2_maleobceextranet001 | Přístup do Extranetu vytvořeného v CMS | 5 : Show backlinks |
116 | znalostni_baze:evk_cms2_maleobceextranet002 | Extranet v CMS - Žádost o přístup | 5 : Show backlinks |
117 | metody_dokument:prehledy_klicovych_povinnosti_rizeni_ict | Přehledy klíčových povinností při řízení ICT VS | 5 : Show backlinks |
118 | znalostni_baze:doporuceni_sprava_programovych_prostredku | Doporučení k zajištění splnění Pravidel, zásad a způsobu pořizování, správy a užívání programových prostředků | 5 : Show backlinks |
119 | nap_dokument:celkovy_dokument | Národní architektonický plán | 5 : Show backlinks |
120 | nar_dokument:architektonicke_uloziste_a_nastroj | Architektonické úložiště a nástroj | 5 : Show backlinks |
121 | metody_dokument:soucasny_a_cilovy_stav_rizeni_ict | Současný a cílový stav řízení ICT VS ČR | 5 : Show backlinks |
122 | znalostni_baze:evk_cms2_maleobceextranet003 | Extranet v CMS - Předávací protokol | 5 : Show backlinks |
123 | znalostni_baze:evk_cms_2fauthisac001 | Dvoufaktorové ověření VPN – motivace, nastavení a používání | 5 : Show backlinks |
124 | znalostni_baze:faq_isvs | Často kladené dotazy k dlouhodobému řízení ISVS | 5 : Show backlinks |
125 | znalostni_baze:aisp_ohlaseni_udaju_agendy | Návod na ohlášení údajů agendy | 4 : Show backlinks |
126 | znalostni_baze:eif | The Sharing and Reuse Framework for IT Solutions | 4 : Show backlinks |
127 | znalostni_baze:domena_gov | Procesní, sémiotická, bezpečnostní a provozní pravidla pro migraci na jednotnou státní doménu gov.cz | 4 : Show backlinks |
128 | znalostni_baze:povinnosti_ovs | Splnění zákonných povinností orgánu veřejné správy podle zákona o informačních systémech veřejné správy | 4 : Show backlinks |
129 | znalostni_baze:prace_s_klientem | Práce s klientem veřejné správy na portálu | 4 : Show backlinks |
130 | znalostni_baze:pravidla_federace_portalu | Výsledky studie federace portálů veřejné správy | 4 : Show backlinks |
131 | znalostni_baze:prihlasovani_isds | Využívání datových schránek pro autentizaci uživatelů | 4 : Show backlinks |
132 | znalostni_baze:aisp_ohlaseni_sluzeb | Návod na doplnění služeb VS do agendy | 4 : Show backlinks |
133 | znalostni_baze:aisp_zmena_kategorie_ovm | Návod na změnu kategorie OVM | 4 : Show backlinks |
134 | znalostni_baze:pravidla_uxui | Tvorba, návrh a řízení uživatelského zážitku a uživatelského rozhraní | 4 : Show backlinks |
135 | znalostni_baze:doklad_podpis | Zápis údajů o čísle dokladu do kvalifikovaného certifikátu pro elektronický podpis | 4 : Show backlinks |
136 | znalostni_baze:aisp_navod_kratky | Stručný návod na přihlášení do AIS RPP Působnostní | 4 : Show backlinks |
137 | znalostni_baze:aisp_integrace_esel | Integrace AIS RPP Působnostní na e-Sbírku | 4 : Show backlinks |
138 | znalostni_baze:predavani_datoveho_fondu | Předávání obsahu datového fondu | 4 : Show backlinks |
139 | znalostni_baze:pokyn_zverejneni_provozni_dokumentace | Metodický pokyn ke zveřejňování informací v sadách dokumentací provozní dokumentace informačního systému veřejné správy způsobem umožňujícím dálkový přístup spojených s kybernetickou bezpečností | 4 : Show backlinks |
140 | znalostni_baze:atributy | Atributy modelů, pohledů a prvků | 4 : Show backlinks |
141 | znalostni_baze:klasifikace | Klasifikace modelů a pohledů NA VS ČR | 4 : Show backlinks |
142 | znalostni_baze:bezpecnost_identity | Bezpečnost elektronické identity | 4 : Show backlinks |
143 | znalostni_baze:funkcni_nefunkcni_pozadavky | Funkční a nefunkční požadavky ISVS | 4 : Show backlinks |
144 | znalostni_baze:fyzicke_prokazani_totoznosti | Prokazování totožnosti s využitím fyzických dokladů totožnosti | 4 : Show backlinks |
145 | metody_dokument:celkovy_dokument | Metody řízení ICT veřejné správy ČR | 4 : Show backlinks |
146 | znalostni_baze:historie_egov | Historie digitalizace služeb | 4 : Show backlinks |
147 | znalostni_baze:aisp_ohlaseni_ais | Návod na doplnění agendového informačního systému (AIS) do agendy | 4 : Show backlinks |
148 | znalostni_baze:iea | Akt o interoperabilní Evropě (Interoperable Europe Act) | 4 : Show backlinks |
149 | znalostni_baze:aisp_vytvoreni_kategorie_spuu | Návod na vytvoření nové kategorie soukromoprávních uživatelů údajů (SPUÚ) | 4 : Show backlinks |
150 | znalostni_baze:imaps | IMAPS - Model hodnocení dosažené úrovně interoperability veřejné služby | 4 : Show backlinks |
151 | znalostni_baze:aisp_ohlaseni_agendy | Stručný návod na ohlášení nové agendy | 4 : Show backlinks |
152 | znalostni_baze:implementace_zopds | Implementace povinností dle zákona o právu na digitální služby | 4 : Show backlinks |
153 | znalostni_baze:klicove_zakony_eg | Klíčové zákony týkající se eGovernmentu | 4 : Show backlinks |
154 | znalostni_baze:evidence_udaju | Evidence údajů v agendě | 4 : Show backlinks |
155 | znalostni_baze:krizova_komunikace_systemu | Architektonický vzor pro komunikaci informačních systémů v krizovém stavu | 4 : Show backlinks |
156 | znalostni_baze:centralni_nakup_ict | Centrální nákupy státu ICT produktů | 4 : Show backlinks |
157 | znalostni_baze:metodicky_pokyn_vlakno_ict | Metodický pokyn k řízení záměru (projektu) IT/ICT pro digitální zmocněnce Ústředními správní úřady | 4 : Show backlinks |
158 | znalostni_baze:ocm | Příručka pro řízení organizačních změn roku 2020 (OCM) | 4 : Show backlinks |
159 | znalostni_baze:opravneni_udaje | Využívání oprávnění na údaje jiných informačních systémů | 4 : Show backlinks |
160 | znalostni_baze:cms_pristup_po | Přístup do Centrálního místa služeb pro podřízené/zřizované organizace | 4 : Show backlinks |
161 | znalostni_baze:aisp_vytvoreni_kategorie_ovm | Návod na vytvoření nové kategorie OVM | 4 : Show backlinks |
162 | znalostni_baze:aisp_oznameni_vykonu_agendy_spuu | Oznámení výkonu agendy soukromoprávním uživatelem údajů (SPUÚ) | 4 : Show backlinks |
163 | znalostni_baze:co_je_neni_isvs | Co je a co není ISVS | 4 : Show backlinks |
164 | znalostni_baze:aisp_oznameni_vykonu_agendy | Návod na oznámení výkonu agendy orgánem veřejné moci (OVM) a na převod výkonu agendy mezi OVM | 4 : Show backlinks |
165 | znalostni_baze:aisp_opravneni_stanovisko | Udělení stanoviska správcem agendy poskytující údaje | 4 : Show backlinks |
166 | znalostni_baze:ztotoznovani_spuu | Metodické doporučení ke ztotožňování fyzických osob u SPUÚ | 4 : Show backlinks |
167 | znalostni_baze:seznam_zameru_dc | Seznam záměrů Digitálního Česka | 4 : Show backlinks |
168 | znalostni_baze:statni_po | Státní právnická osoba | 4 : Show backlinks |
169 | znalostni_baze:prispevek_obce | PŘÍSPĚVEK NA VÝKON STÁTNÍ SPRÁVY PRO OBCE | 4 : Show backlinks |
170 | znalostni_baze:rizika | Rizika a jejich řízení | 4 : Show backlinks |
171 | znalostni_baze:soulad_ikovs | Tabulky pro uvedení IK do souladu s IKČR | 4 : Show backlinks |
172 | nar_dokument:uvod | Úvod | 4 : Show backlinks |
173 | znalostni_baze:strucna_metodika_modelovani | Stručná metodika efektivního modelování | 4 : Show backlinks |
174 | znalostni_baze:aisp_editace_opravneni | Stručný návod na aktualizaci oprávnění na údaje | 4 : Show backlinks |
175 | znalostni_baze:verejna_moc_sprava | Legislativní praxe v užívání pojmů „veřejná moc“, „veřejná správa“ a „působnost“ ve veřejnoprávních předpisech | 4 : Show backlinks |
176 | znalostni_baze:verejne_zadavani_is | Možné způsoby veřejného zadávání informačních systémů | 4 : Show backlinks |
177 | znalostni_baze:testovaci_identity | Testovací identity | 4 : Show backlinks |
178 | znalostni_baze:aisp_editace_verejnych_udaju | Stručný návod na aktualizaci ohlášení využití veřejných údajů | 4 : Show backlinks |
179 | znalostni_baze:akreditacni_pravidla | PODMÍNKY PRO AKREDITUJÍCÍ OSOBU A ATESTAČNÍ STŘEDISKA SLOUŽÍCÍ PRO ATESTACI DLOUHODOBÉHO ŘÍZENÍ ISVS VE SMYSLU HLAVY III ZÁKONA č. 365/2000 Sb., O INFORMAČNÍCH SYSTÉMECH VEŘEJNÉ SPRÁVY | 4 : Show backlinks |
180 | znalostni_baze:tco | Total cost of ownership (Celkové náklady vlastnictví) | 4 : Show backlinks |
181 | nar_dokument:celkovy_dokument | Národní architektonický rámec | 3 : Show backlinks |
182 | nap:reza | Registr zastupování | 3 : Show backlinks |
183 | nap:mandat | Mandáty a zastupování v elektronické komunikaci | 3 : Show backlinks |
184 | wiki:syntax | Formatting Syntax | 3 : Show backlinks |
185 | nap:sdileni_udaju | Sdílení údajů veřejné správy ČR | 3 : Show backlinks |
186 | nap:mezistatni_komunikace | Mezistátní komunikace informačních systémů | 3 : Show backlinks |
187 | playgroud:metriky | Postupy při tvorbě a hlášení metrik | 2 : Show backlinks |
188 | uvod_schvalovani:seznam_projektu_86 | Přehled záměrů posuzovaných OHA dle UV86 | 2 : Show backlinks |
189 | diskuze | Obecná diskuze na témata eGovernmentu | 2 : Show backlinks |
190 | ikcr:seznam_digitalnich_zmocnencu | Seznam digitálních zmocněnců | 2 : Show backlinks |
191 | politiky | Politika souborů cookies | 2 : Show backlinks |
192 | nap:sidebar | Rychlá navigace | 1 : Show backlinks |
193 | wiki:dokuwiki | DokuWiki | 1 : Show backlinks |
194 | nap_dokument:funkcni_celky_sdilene_sluzby_uvedene_nap_vrstev_vyuziti | NAP: Celky podle vrstev a využití | 1 : Show backlinks |
195 | nap_dokument:sidebar | Rychlá navigace | 1 : Show backlinks |
196 | nar_dokument:sidebar | Rychlá navigace | 1 : Show backlinks |
197 | znalostni_baze:sidebar | Rychlá navigace | 1 : Show backlinks |
198 | faq | Často kladené dotazy (FAQ) | 1 : Show backlinks |
199 | metody_dokument:sidebar | Rychlá navigace | 1 : Show backlinks |
Diskuze